The files were probably transferred to the registry of its legal successor, the State Office of Social Security in Prague, after the office was abolished.
Spisy byly pravděpodobně po zrušení úřadu předány do spisovny jeho právního nástupce Státního úřadu sociálního zabezpečení v Praze.
Národní archiv
National Archives
Péče o válečné poškozence a pozůstalé po obětech války a nacistické perzekuce plynule navázala v období po roce 1945 na péči o válečné poškozence, která byla zajišťována již v období I. republiky. Okruh osob, na které se vztahovalo zaopatření v důsledku škod na životě, těle nebo na zdraví utrpěných od 17. 9. 1938, byl vymezen již dekretem prezidenta republiky č. 54/1945 Sb. o přihlašování a zjišťování válečných škod a škod způsobených mimořádnými poměry. I když k legislativnímu ukotvení péče o válečné poškozence došlo až v červenci 1946, státní úřady pro válečné poškozence v Praze a v Brně, které plynule navázaly na činnost zemských úřadů pro válečné poškozence, byly zpětně zřízeny již k 1. 1. 1946. Státní úřad pro válečné poškozence v Praze měl působnost pro zemi Českou. Druhoinstančním orgánem se stalo Ministerstvo sociální péče, jež vykonávalo funkci odvolací a dohlédací. Pro osoby žijící v ČSR byla příslušnost ke konkrétnímu státnímu úřadu pro válečné poškozence dána místem jejich trvalého bydliště, pro osoby žijící v zahraničí byl příslušný Státní úřad pro válečné poškozence v Praze.
Care for war-disabled persons and the survivors of victims of war and Nazi persecution continued after 1945 as a direct extension of the care provided for war-disabled persons already during the First Republic. The group of individuals entitled to assistance due to harm suffered to life, body, or health from September 17, 1938, was defined by Presidential Decree No. 54/1945 Coll. on the registration and determination of war damages and damages caused by extraordinary circumstances. Although the legislative establishment of care for war-disabled persons did not occur until July 1946, the State Offices for War-Disabled Persons in Prague and Brno, which continued the work of the regional offices for war-disabled persons, were retroactively established as of January 1, 1946. The State Office for War-Disabled Persons in Prague had jurisdiction over Bohemia. The Ministry of Social Care served as the second-instance authority, performing appellate and supervisory functions. For individuals residing in the Czechoslovak Republic, jurisdiction over a specific State Office for War-Disabled Persons was determined by their permanent residence, while for persons living abroad, the competent office was the State Office for War-Disabled Persons in Prague.
No. 333
Incomplete / undamaged
mezerovitý / nepoškozený
[Ministry of Labour and Social Care – Repatriation, Prague (NAD 1146); State Office for War-Disabled Persons, Brno (NAD 116)]
[Ministerstvo práce a sociální péče - repatriace, Praha (NAD 1146); Státní úřad pro válečné poškozence Brno (NAD 116)]
The fonds is closed, no additions are expected.
Fond je uzavřený, přírůstky se neočekávají.
Fond je částečně přístupný.
The fonds is partially accessible.
Total: 77.25 linear meters; processed: 76.25 linear meters (55 card indexes, 390 boxes).
celkem: 77,25 bm, zpracováno: 76,25 bm (55 kartoték, 390 kartonů)
An inventory list for the collection was created in 1964. The collection contains exclusively personal files of war-disabled persons, each with its own registration number. Orientation within the collection is facilitated by card indexes arranged alphabetically by the surname of the disabled person. The files can be divided into two uneven sections: personal files of war-disabled persons from World War I, and the much larger personal files of war-disabled persons from World War II.
Inventární soupis k fondu byl vytvořen v roce 1964. Fond obsahuje výhradně osobní spisy poškozenců s vlastními evidenčními čísly, orientaci v nich umožňují kartotéky řazené abecedně podle příjmení poškozence. Spisy je možné rozdělit na dva nestejně velké celky, na osobní spisy poškozenců z první světové války a rozsahem mnohem větší osobní spisy poškozenců z druhé světové války.
Písemnosti fondu představují důležitý pramen při rozkrývání válečných osudů jednotlivých osob perzekuovaných v letech 1938-1945, ať už přímých účastníků českého odboje, vězněných osob, obětí a pozůstalých po náletech, či přeživších holocaust. Pokud se osobní spis vedený na válečného poškozence dochoval a nebyl vyskartován v důsledku desetileté skartační lhůty po úmrtí poškozence nebo pro nepotřebnost v rámci statistického vzorku, pak obsahuje podrobné údaje o důvodu perzekuce dotyčného, místu věznění, zdravotních následcích, o rodinných příslušnících, či o členství v poválečných spolcích válečných poškozenců napříč republikou.
The collection’s documents represent an important source for uncovering the wartime fates of individuals persecuted between 1938 and 1945, including direct participants in the Czech resistance, imprisoned persons, victims and survivors of air raids, and Holocaust survivors. If a personal file on a war-disabled person has survived and was not discarded due to the ten-year retention period after the death of the disabled person or deemed unnecessary within a statistical sample, it contains detailed information on the reason for the individual’s persecution, place of imprisonment, health consequences, family members, and membership in post-war associations of war-disabled persons across the republic.
Státní úřad pro válečné poškozence, Praha